SISUKORD
1.	Sissejuhatus	2
1.1.	Reguleeriv raamistik	2
1.2.	Määratlused	2
1.3.	Käsitlusala	3
1.4.	Osaluspõhimõtte kohaldamine dokumendi koostamisel	3
1.5.	Rakendamine ja rakendamise jälgimine	3
1.6.	Aruandlus, vastavuskontroll ja läbivaatamine	3
2.	Üldpõhimõtted	4
2.1.	Reklaamide sirgjoonelisus	 4
2.1.1.	Tootega seotud väidete põhjendamine	 4
2.1.2.	Kujutiste ausus	 4
2.1.3.	Tunnistused ja spetsialistide soovitused 	 5
2.1.3.1.	Üldsätted	 5
2.1.3.2.	Tunnistused ...	5
2.1.3.3.  Spetsialistide soovitused	5
2.1.4.	Reklaamiga seotud keskkondlikud aspektid	6
2.1.4.1.	Üldine esitlusviis	6
2.1.4.2.	 Sümbolite/ kolmandate isikute soovituste  kasutamine	6
2.1.4.3.	Keskkonnaga seotud väidete täpsus ja asjakohasus	6
2.1.4.4.  Põhjendamine	6
2.2.	Sotsiaalne vastutus	7
2.2.1.	Üldised põhimõtted	7
2.2.2.	Eripõhimõtted	8
2.2.2.1.	Austus inimese vastu	8
2.2.2.2.	Haavatavad sihtgrupid – lapsed 	8

ENESEREGULTASIOONIJUHISED VASTUTUSTUNDLIKU REKLAAMI- JA TURUNDUSSUHTLUSE KORRALDAMISEKS

1. Sissejuhatus
Antud raamistik annab konkreetse sisu põhimõtetele, mida Euroopa kosmeetikatööstus vastutustundliku reklaami- ja turundussuhtluse harta kohaselt kohaldama kohustub. Antud dokument kirjeldab kosmeetikale keskenduvat raamistikku, mis koondab kehtivaid põhimõtteid ning parimaid praktikaid ning kujutab endast ühtset alust kosmeetikatoodetega seotud reklaami- ja turundussuhtluse korraldamiseks Euroopas.
1.1.	Reguleeriv raamistik:
Raamistiku ülesehitamisel on aluseks võetud alljärgnevate dokumentide asjaomased sätted:
(a)	Direktiiv 2005/29/EÜ, ebaausate kaubandustavade kohta;
(b)	Direktiiv 2006/114/EÜ, eksitava ja võrdleva reklaami kohta;
(c)	Määruse (EÜ) 1223/2009 kosmeetikatoodete kohta (edaspidi kosmeetikamäärus) artikkel 20, mille kohaselt väiteid tootel "ei kasutata viisil, mis tekitavad mulje, et kõnealustel toodetel on omadus või otstarve, mida neil tegelikult ei ole" ning sellest tulenevalt on vajalik ühtsete kriteeriumite kehtestamine igat tüüpi väidete tarvis. Nimetatud kriteeriumite väljatöötamisega tegeleb Euroopa Komisjon koostöös EL liikmesriikide ja asjaomaste sidusrühmadega;
(d)	Reklaami- ja turundussuhtluse tavade konsolideeritud ICC juhendmaterjal.
1.2.	Määratlused:
Käesolevas dokumendis on mõisteid ja määratlusi kasutatud alljärgnevas tähenduses:
(a)	Mõiste "kosmeetikatoode" all peetakse silmas igasugust "ainet või segu, mis on ette nähtud kokkupuuteks inimese keha välispinna osadega (nahk, juuksed, näo- ja ihukarvad, küüned, huuled ja välised suguelundid) või hammaste ja suuõõne limaskestadega ainult või peamiselt nende puhastamiseks, lõhnastamiseks, nende välimuse muutmiseks, nende kaitsmiseks, hoidmaks heas seisundis või ihulõhnade parandamiseks " (kosmeetikamääruse artikkel 2).
(b)	"Kosmeetikatoodetel esitatavad väited“ tähendavad igasuguseid kosmeetikatoodete märgistamisel, turustamisel ning reklaamimisel kasutatavaid " kirjeldusi, nimetusi, kaubamärke, kujutisi või muid kujundlikke või teisi märke (kosmeetikamääruse artikkel 2).
(c)	Mõiste "reklaamimine" või "reklaam“ tähendab „igasugust ja igasuguse meedia vahendusel tasu või muude tasuna käsitletavate vahendite eest korraldatavat turundussuhtlust" (konsolideeritud ICC juhendmaterjal). Antud käsitlus laieneb ka digitaalsele turundusalasele suhtlusele.
(d)	Mõiste "turundussuhtlus" hõlmab "nii reklaami kui ka igasugu muid tehnikaid, näiteks kampaaniad, sponsorlus ja otseturustus, ning seda tuleks tõlgendada võimalikult laialdaselt, hõlmamaks igasuguseid vahetult turustajate poolt või nende nimel korraldatud suhtlusprotsesse, mille eemärgiks on eeskätt toodete propageerimine või tarbijate käitumise mõjutamine" (konsolideeritud ICC juhendmaterjal).
(e)	"Eksitav reklaam" on "iga reklaam, mis ükskõik millisel viisil, kaasa arvatud esitlusviis, eksitab või tõenäoliselt eksitab isikuid, kellele see suunatud on või kelleni see jõuab, ja mis võib oma eksliku iseloomu tõttu mõjutada nende majanduskäitumist või nimetatud põhjustel kahjustab või võib kahjustada konkurenti" (Nõukogu direktiiv 84/450/EMÜ).
Antud raamistik 
(f) Mõiste "keskmine tarbija" tähendab „mõõdukalt teavet omavat ja mõõdukalt tähelepanelikku ning ettevaatlikku isikut, võttes samuti arvesse sotsiaalseid, kultuurilisi ja lingvistilisi näitajaid" (direktiiv 2005/29/EÜ).
1.3.	Käsitlusala
Üldpõhimõtete eesmärgiks on tekitada ühtne alus kosmeetikatoodete vastutustundliku reklaami korraldamiseks kogu Euroopas. Sellele vaatamata tuleb antud põhimõtete puhul – sarnaselt teiste eneseregulatsiooni puudutavate sätetega – arvestada vajadusega neid tulemuslikkuse ja usaldatavuse tagamiseks vastavalt liikmesriigis kehtivatele kohalikele tingimustele kohandada.
Praktikas tähendab niisugune lähenemine seda, et rahvuslikud eeskirjad peavad lähtuma üldistest üle-euroopalistest baasväidetest - olles vajadusel neist rangemad.
1.4.	Osaluspõhimõtte kohaldamine dokumendi koostamisel
Reklaamialase tõhusa eneseregulatsiooni1 kehtestamisel parima praktikaga arvestamiseks konsulteeris Cosmetics Europe antud raamistiku väljatöötamisel erinevate sidusrühmadega.
1.5.	Rakendamine ja rakendamise jälgimine
Kõik organisatsiooni Cosmetics Europe liikmed on kohustatud nii kirjas kui vaimus antud põhimõtteid kohaldama ja nende järgimisele kaasa aitama. Maksimaalse tulemuslikkuse ning aktsepteeritud Euroopa parima praktika mudeliga arvestamise tagamiseks eeldatakse rahvuslikelt eneseregulatsiooni organitelt (ERO) nimetatud põhimõtete rakendamist rahvuslikul tasandil.
Selle eesmärgi saavutamiseks on oluline organisatsiooni Cosmetics Europe rahvuslike liikmesorganisatsioonide koostöö asjaomaste ERO-dega. See tagab rahvuslike standardite pideva kooskõla antud üldpõhimõtetega.
ERO-d vastutavad nii konkurentide kui tarbijate kaebuste lahendamise eest ning aitavad kaasa kõikide mittevastavuste kõrvaldamisele. ERO-del on ühtlasi volitused kehtestatud sanktsioone kohaldamiseks pidevate ja korduvate rikkumiste korral.
Käesoleval hetkel puudub Eestis asjaomane rahvuslik ERO, kuid selle moodustamisel on EKTL, kui Cosmetics Europe rahvuslik liikmesorganisatsioon, avatud koostöö tegemisele. 
1.6.	Aruandlus, vastavuskontroll ja läbivaatamine
Cosmetics Europe vastutab avalikkuse pideva ja avaliku teavitamise eest küsimustes, mis puudutavad üldpõhimõtete kohaldamise kulgu rahvuslikes ERO-des. Lisaks tagab Cosmetics Europe antud üldpõhimõtetest tulenevate sätete regulaarse jälgimise oma liikmete lõikes, tehes seda läbipaistvalt, osaluspõhimõtteid kohaldades  ja aruandlust võimaldaval viisil.
Võttes aluseks üldpõhimõtete rakendamisel saavutatud edusammud ja vastavusandmed ning arendades pidevat dialoogi asjaomaste sidusrühmadega jne., kohustub Cosmetics Europe antud üldpõhimõtteid regulaarselt läbi vaatama. See on vajalik selleks, et nimetatud põhimõtted kajastaksid jätkuvalt ühiskondlikke trende ning neid oleks võimalik vastavalt vajadusele jooksvalt täiendada.
1 Vt. Euroopa Komisjoni 2006. a.  raport eneseregulatsiooni kohta EL reklaamisektoris.

2. Üldpõhimõtted
2.1. Reklaamide sirgjoonelisus
Euroopa kosmeetikatööstus on pühendunud sirgjoonelisele reklaami- ja turundussuhtlusele, mis ei ole eksitava sisuga ning ei anna tarbijale valeinformatsiooni toote omaduse kohta. Sirgjoonelisus on kõikide toodete reklaami vastutustundliku korraldamise oluliseks ja peamiseks komponendiks.
2.1.1.	Tootega seotud väidete põhjendamine
Kõiki kosmeetikatoodetega seotud väiteid, olenemata sellest, kas need on oma olemuselt otsesed või kaudsed, tuleb toetada adekvaatse ning asjakohase tõendusmaterjaliga, mis demonstreerib toote toimet. Arvesse tuleb seejuures võtta ka konkreetse väite esitamise konteksti ja sellega seotud asjaolusid (sotsiaalsed ja kultuurilised tegurid teiste hulgas).
Väited peavad olema vastavuses:
(a)	Euroopa Komisjoni poolt välja töötatud loetelus sätestatud ühtsete kriteeriumitega, olles2:
-	seadusega kooskõlas;
-	tõesed;
-	tõendatud (tõendusmaterjali olemasolu);
-	ausad;
-	õiglased;
-	teadliku otsuse tegemiseks vajaliku sisuga.
(b)	"Väidete põhjendamiseks vajaliku tõendusmaterjali esitamise parima praktikaga"3, mis kehtib;
-	eksperimentaaluuringutele;
-	tarbijate taju ja hoiakute hindamise testidele;
-	avaldatud informatsiooni kasutamisele.
2.1.2.	Kujutiste ausus
Brändi eripära edasiandmiseks ja paremaks positsioneerimiseks või toote konkreetsete eeliste esiletoomiseks võidakse kujutiste ilu rõhutamisel kasutada digitaalseid tehnikaid.
Samas tuleb produktsioonieelsete ja –järgsete tehnikate – näiteks stiliseerimine, retušeerimine, ripsme- ja juuksepikenduste paigaldamine jne. – kasutamisel järgida alltoodud põhimõtteid:
(a)	Reklaami tootja peab tagama, et reklaamitava toote toimivust kajastav illustratsiooni ei ole eksitava sisuga (vt. Tootega seotud väidete põhjendamine).
(b)	Digitaaltehnikad ei tohi modellide kujutisi muuta viisil, mis muudab nende kehakuju või näojooned ebarealistlikuks ning eksitavaks toote kasutamisel saavutatavate tulemuste osas.
2	Määruse (EÜ) 1223/2009 artiklis 20 kehtestatud kriteeriumitele vastav nimekiri ühtsetest kriteeriumitest väidete osas, mida tohib kosmeetikatoodete puhul kasutada.
3	Lisa "Väidete põhjendamiseks vajaliku tõendusmaterjali esitamise parim praktika"  määruse (EÜ) 1223/2009 artiklis 20 kehtestatud kriteeriumitele vastavale nimekirjale ühtsetest kriteeriumitest väidete osas, mida tohib kosmeetikatoodete puhul kasutada
3 Vastavalt Euroopa Kohtu otsusele on "keskmine tarbija" tarbija, kes "omab mõõdukalt teavet ja on mõõdukalt tähelepanelik ning ettevaatlik, võttes samuti arvesse sotsiaalseid, kultuurilisi ja lingvistilisi näitajaid“. Vt. Euroopa Kohtu otsus C- 210/96, artikkel 31 ja direktiivi 2005/29/EÜ paragrahv 18.

(c) Produktsioonieelseid ja –järgseid tehnikaid loetakse aktsepteeritavateks juhul, kui need ei viita toote omadustele või toimetele, mida sellel tegelikult ei ole.
Eksitavaks loetakse näiteks allpool kirjeldatud olukordi:
-	Ilmselgelt liialdatud või niisuguste stiliseeritud ilupiltide kasutamine, mis ei ole mõeldud tõsiseltvõetavatena.
-	Erinevate tehnikate kasutamine kujutise ilu rõhutamiseks omaduste osas, mis ei sõltu reklaamitavast tootest või toimest.
2.1.3. Tunnistused ja spetsialistide soovitused
2.1.3.1.	Üldsätted
Tunnistusi ja spetsialistide soovitusi võidakse kasutada kosmeetikatoodete omaduste rõhutamiseks ja brändi kuvandi loomiseks.
Tunnistused ja spetsialistide soovitused:
(a)	on kasutatavad kirjalike või suuliste avalduste vormis;
(b)	peavad olema loomulikud, vastutustundlikud ja tõendatavad;
(c)	ei asenda väite põhjendamise vajadust (vt. Tootega seotud väidete põhjendamine (punkt 2.1.1));
(d)	ei tohi põhjustada väärarusaamu, ega anda väärinformatsiooni reklaamitava toote olemuse, selle omaduste ja selle abil saavutatavate tulemuste osas.
2.1.3.2.	Tunnistused
Kuuluste, eraisikute või tarbijate jms. tunnistusi võidakse kasutada juhul, kui neid esitatakse kui isiklikku hinnangut või muljet toote kohta. 
Tunnistusi ei tohiks käsitleda tõendina toote tõhususe kohta; seda on võimalik hinnata üksnes adekvaatsete ja asjaomaste tõendite baasil (vt. Tootega seotud väidete põhjendamine (punkt 2.1.1)).
2.1.3.3.	Spetsialistide soovitused
Meditsiini-, parameditsiini- või teadusspetsialistide (edaspidi „spetsialistid“) soovitused komponendi või toote osas või üldised hügieeni või ilu puudutavad sõnumid on aktsepteeritavad juhul, kui nende esitamine toimub adekvaatsete ja asjaomaste tõendite baasil (vt. Tootega seotud väidete põhjendamine).
Spetsialistide valikul tuleb lähtuda nende kvalifikatsioonist, ekspertteadmistest või kogemustest konkreetses valdkonnas.

2.1.4. Reklaamiga seotud keskkonnaaspektid
Keskkonnaga seotud väidete esitamisel on kosmeetikafirmad kohustatud arvestama ausust, selgust, täpsust, asjakohasust ja teaduslikku põhjendatust käsitlevate põhimõtetega (vt. Tootega seotud väidete põhjendamine).
Kui keskkonnaga seotud väited ei ole tõesed või eksisteerib oht, et tarbijad tõlgendavad neid valesti või väited on tänu oluliste faktide väljajätmisele eksitava sisuga, ei tohi niisugust keskkonnaga seotud väidet esitada.
Seejuures tuleb erilist tähelepanu pöörata järgmistele asjaoludele:
2.1.4.1.	Üldine esitlusviis:
Kosmeetikatoote üldine esitlusviis (värvitoonid, visuaalsed materjalid jms.) ja seotud individuaalsed väiteid ei tohi:
(a)	põhineda valeinformatsioonil;
(b)	viidata keskkonna eelisele, mida konkreetne toode ei oma;
(c)	liialdada tootega seotud keskkonnaaspektiga, millega väide seotud on;
(d)	rõhuda ühele konkreetsele keskkonnaga seotud eelisele, varjates samal ajal negatiivse keskkonnamõjuga aspekte.
2.1.4.2.	Sümbolite/ kolmandate isikute soovituste kasutamine:
(a)	Igasuguse toetava informatsiooni, kujutiste või sümbolite kasutamine peab olema põhjendatud ja keskmisele tarbijale arusaadav;
(b)	Sümbolite või logode kasutamine ei tohi viidata võimalusele, et toode on saanud heakskiidu asjaomaselt kolmandalt isikult, kui see tegelikult nii ei ole.
2.1.4.3.	Keskkonnaga seotud väidete täpsus ja asjakohasus:
(a)	Keskkonnaga seotud väiteid tuleb esitada viisil, mis näitab selgesti ära, kas väide on seotud terviktoote või üksnes tootekomponendi või pakendi või teenuse elemendiga.
(b)	Keskkonnaga seotud väide peab puudutama konkreetset toodet ning seda tohib kasutada üksnes sobivas kontekstis või olukorras.
(c)	Väide peab välja tooma konkreetse keskkonnaalase eelise või parenduse, mille saavutamisele viidatakse; seega võib keskkonnaga seotud boonusele viidata üksnes juhul, kui toote osas on läbi viidud asjaomased keskkonnamõjude hindamised.
2.1.4.4.	Põhjendamine:
(a)	Kõiki kosmeetikatoodetega seotud keskkonnaalaseid väiteid, olenemata sellest, kas need on oma olemuselt otsesed või kaudsed, tuleb toetada adekvaatse ning asjakohase tõendusmaterjaliga.
(b)	Tõendusmaterjalina kasutatavad katsemeetodid ja uuringud peavad olema konkreetse toote ning sellega seotud keskkonnaeelise suhtes asjakohased.

(c) Keskkonnaalaseid väiteid tuleb vastavalt vajadusele uuesti läbi vaadata ja hinnata, võtmaks arvesse tehnoloogia, konkureerivate toodete või muude väite täpsust mõjutada võivate asjaolude muutumist.
(d) Rahvusvaheline Standardiseerimiskomitee (ISO) töötab hetkel välja tehniliste kriteeriumite ja määratluste kogumit, mis reguleeriksid sõnade „looduslik“ ja „orgaaniline“ kasutamist orgaaniliste ja looduslike kosmeetikatoodete komponentide kirjeldamisel. Nimetatud tehnilised kriteeriumid ei kehti väidetena, kuid neid saab kasutada viitena väidete „looduslik“ ja „orgaaniline“ kasutamise põhjendamisel seoses kosmeetikatoodete ja nende komponentidega.
2.2. Sotsiaalne vastutus
Kosmeetikatööstus järgib vastutustundliku reklaami- ja turundussuhtluse põhimõtteid, mille kohaselt arvestatakse inimese, kehakuvandi ja inimväärikusega seotud asjaoludega.
2.2.1. Üldised põhimõtted
Kõik kosmeetikatoodete reklaami- ja turundussuhtluse aspektid peavad olema kooskõlas kehtivate üldsätetega, mis arvestavad järgmiste asjaoludega:
(a)	Maitsekus ja sündsustunne: kosmeetikaga seotud reklaami- ja turundussuhtlusmaterjalid „ei tohi sisaldada väiteid või audio- või videotöötlust, mis oleksid konkreetses kultuuris ja riigis kehtivaid sündsusnorme riivava sisuga"4.
(b)	Sugupoolte kujutamine: kosmeetikaga seotud reklaami- ja turundussuhtlusmaterjalid ei tohi sisaldada seksuaalselt solvava alatooniga materjale ning peavad vältima igasuguseid seksuaalse iseloomuga tekstilisi materjale või verbaalseid avaldusi, mis oleksid meeste või naiste suhtes alandava sisuga. Lisaks ei tohi kosmeetikaga seotud reklaami- ja turundussuhtlusmaterjalid olla teatud sugupoole suhtes vaenulikud.
(c)	Solvav sisu: mitte ükski seisukoht või visuaalne vahend, mis on teatud sihtrühmade jaoks, olenemata sellest, kas tegu on konkreetselt neile mõeldud materjaliga või mitte, sügavalt või ulatuslikult solvava sisuga, ei ole aktsepteeritav. Vastav nõue laieneb ka šokeeriva sisuga kujutistele või väidetele, mida kasutatakse üksnes tähelepanu saamiseks.
(d)	Vägivald: kosmeetikaga seotud reklaami- ja turundussuhtlusmaterjalid „ei tohi mõjuda vägivalda soosivate või põhjustavate, ebaseaduslike või ebasotsiaalset käitumist toetavatena"5.
(e)	Ebausule rõhumine: "Turundussuhtlus ei tohi rõhuda ebausule"6.
(f)	Hirmule rõhumine: kosmeetikaga seotud reklaami- ja turundussuhtlusmaterjalid „ei tohi ilma mõjuva põhjuseta rõhuda hirmule ega kasutada ära õnnetusi või kannatusi"7.
(g)	Kergeusklikkuse ja kogemuste puudumise ärakasutamine: kosmeetikaga seotud reklaami- ja turundussuhtlusmaterjalid ei tohi kuritarvitada tarbijate usaldust ega kasutada ära nende kogemuste või teadmiste vähesust.
(h)	Diskrimineerimine: kosmeetikaga seotud reklaami- ja turundussuhtlusmaterjalid „peavad austama inimväärikust ja mitmekesisust. Need ei tohi olla diskrimineerimise põhjuseks või ajendiks; lisaks ei tohi need olla üles ehitatud etnilist rühma, rahvuslikku päritolu, religiooni, sugu, vanust, puuet või seksuaalset kuulumist ära kasutadeda“8.
(i)	
4	ICC juhendmaterjal, artikkel 2.
5	ICC juhendmaterjal, artikkel 4
6 Idem

6	Idem
7	Idem
8	Idem

 (i) Mahategemine: kosmeetikaga seotud reklaami- ja turundussuhtlusmaterjalid „ei tohi maha teha ega alandada konkreetset isikut või isikute rühma, firmat, organisatsiooni, tööstuslikku või kaubanduslikku tegevust, elukutset või toodet ega üritada neid avalikkuse halvakspanu objektiks muuta või muul viisil naeruvääristada"9.
(j) Ohutus ja tervishoid: kosmeetikaga seotud reklaami- ja turundussuhtlusmaterjalid „ei tohi ilma hariduslike või sotsiaalsete põhjusteta sisaldada tervishoiunõudeid ja ohutust eiravate ohtlike olukordade või tegevuste visuaalseid kujutisi või kirjeldusi"10. Reklaamis ja produktsioonijärgses töötlemises kasutatavad tehnikad ei tohi mõjuda ülimat kõhnust kui eelistatavat kehakuvandit propageerivate vahenditena.
(k) Huumori kasutamine on kosmeetikaga seotud reklaami- ja turundussuhtlusmaterjalides lubatud juhul, kui seda tehakse viisil, mis ei häbimärgista, alanda ega õõnesta teatud isikuid või isikute gruppe.
2.2.2. Eripõhimõtted
2.2.2.1. Austus inimese vastu
Arvestades potentsiaalset mõju, mida kosmeetikaga seotud reklaami- ja turundussuhtlusmaterjalid võivad tarbijate enesehinnangule avaldada, tuleb modellide kasutamisel reklaamide valmistamisel arvesse võtta alljärgnevaid asjaolusid:
(a)	Ärge kujutage keha või kehaosi objektidena, kui see ei ole reklaamitava toote seisukohast vajalik.
(b)	Ärge kasutage alasti modelle viisil, mis on nende jaoks alandav, võõrandumist põhjustav või seksuaalselt solvav. Alasti keha kasutamisel tuleb arvesse võtta kasutatavaid meediakanaleid ja kavandatavat sihtgruppi.
2.2.2.2. Haavatavad sihtgrupid – lapsed 
Euroopa kosmeetikatööstus teeb kõik endast oleneva lastele ja noortele suunatud kosmeetikaga seotud reklaami- ja turundussuhtlusmaterjalide vastutustundliku kasutamise tagamiseks.
Konkreetselt lastele mõeldud kosmeetikatooteid võib reklaamida juhul, kui:
(a)	reklaamides rõhutatakse lastele mõeldud kosmeetikatoodete hügieeni- ja sanitaarseid omadusi, eeskätt päikesekaitsetoodete, suuhooldustoodete ja puhastustoodete (kaasa arvatud seebid, šampoonid ja teismelistele mõeldud akne varjamiseks vajalikud tooted) puhul.
(b)	Dekoratiivkosmeetika ja parfümeeriatoodete reklaamimine ei tohi põhjustada nende ülekasutamist laste poolt.
(c)	Kosmeetikatoodete reklaamid, nendes kasutatud kujutised kaasa arvatud, ei tohi propageerida noorte liiga varast seksualiseerimist.
9	ICC juhendmaterjal, artikkel 12 
10	ICC juhendmaterjal, artikkel 17